![](https://kaldrma.rs/wp-content/uploads/2023/03/DSC0089-ULAZNI-HOL-RELJEFNA-PREDSTAVA-ORLA-NA-D-ZEMLJINOM-KUGLOM-RAD-DIMITRIJA-INKIOSTRIJA-MEDENJAKA-1.jpg)
Skromna prizemna kuća na blagoj padini, bez potkrovlja, sa visokim prozorima, isturenim ulazom i nadstrešnicom pred vratima. Lepa, ali nenametljiva ograda od kovanog gvožđa i tek pokoji ukras na fasadi.
Da nema okolnih zgrada, kuća na ovoj crnobeloj fotografiji mogla bi da se smesti u bilo koje šumadijsko selo. Izdvojila bi se kao posebna, veoma pristojna i nešto lepša od ostalih u tom zamišljenom mestu.
![](https://kaldrma.rs/wp-content/uploads/2023/03/001.jpg)
A nalazi se u srcu Beograda. Danas, sa uređenom fasadom, stolarijom i krovom blista kao mala vila u Kopitarevoj gradini. U ovom skromnom domu živeo je jedan od najvećih srpskih naučnika – Jovan Cvijić.
![](https://kaldrma.rs/wp-content/uploads/2023/03/jovan-cvijic-atelje-milana-jovanovica.jpg)
Mnogi velikani koji su dali nemerljiv doprinos srpskom društvu, nauci, kulturi i umetnosti živeli su sasvim skromno. “Kaldrma” je, tako, pisala o domu Branislava Nušića, sazidanom na, takoreći periferiji Beograda tridesetih godina, kod Autokomande.
Ali, Jovan Cvijić se po svojoj skromnosti posebno izdvajao. Čitav svoj radni vek proveo je marljivo istražujući geografiju i bio je predani profesor, pa i rektor Beogradskog univerziteta.
![](https://kaldrma.rs/wp-content/uploads/2023/03/Jovan_Cvijic_1865-1927.jpg)
Umro je 1927. godine u ovoj kući i nije doživeo penziju. Počiva u Aleji velikana na Novom groblju, a njegova grobnica je neupadljiva – umesto velelepnog spomenika koji seća na pokojnika, ona simbolizuje zemlju kojoj je Cvijić posvetio život: Balkan, Jugoslaviju, Srbiju.
![](https://kaldrma.rs/wp-content/uploads/2023/03/dom-jovana-cvijica-fotografija-1024x706-1.jpg)
Cvijićeva kuća nalazi se u kraju koji je, po mnogo čemu specifičan. Nekada se zvao Mitropolitova bašta, a onda je, po Jerneju Kopitaru, dobio ime Kopitareva gradina. Nalazi se između prometnih centralnih beogradskih ulica, kojima saobraćaj nemilosrdno struji, a svetla semafora nakratko zaustavljaju užurbane vozače.
![](https://kaldrma.rs/wp-content/uploads/2023/03/261659_spomenik-jernej-kopitar-4_orig.jpg)
Pa ipak, kada prođete kroz Kopitarevu gradinu, poprečnim putem, usitnićete korake. Ovaj kraj sačuvao je mir, tišinu i šarm staorg Beograda.
Moglo bi se reći da je to “profesorska kolonija u malom“. U Kopitarevoj gradini svoj dom podigli su mnogi ugledni Beograđani: naučnici, arhitekte, književnici, pa i ugledni trgovci. Na primer: Laza Lazarević, Ljubomir Stojanović, Panta Tadić.
![](https://kaldrma.rs/wp-content/uploads/2023/03/opsti-1024x974-1.jpg)
Cvijićeva kuća je skromna, ali ona nije nastala slučajno, kao neka tipska građevina. Izdvajaju je upravo sitni detalji o kojima je Cvijić razmišljao kada je podizao svoj dom. Bašta je veoma mala, ali u njoj su se mogle videti i veoma retke biljne vrste. Svoju ljubav, zemlju koju je izučavao, simbolično je približio sebi u malom vrtu.
U dvorištu kuće u Ulici Jelene Ćetković br. 5, raste jedno plemenito drvo, Sophora Japonica Pendula – japanski bagrem.
![](https://kaldrma.rs/wp-content/uploads/2023/03/DSC0105-DVORISTE-BISTA-JOVANA-CVIJICA-I-DRVO-JAPANSKI-BAGREM-854x1024-1.jpg)
Bogatstvo detalja čeka vas tek kada uđete unutra! To je umetnički istančan enterijer u stilu tada popularne secesije, ali prožet srpskim umetničkim elementima. Svaki detalj je važan jer podseća na Cvijićeva istraživačka proputovanja.
![](https://kaldrma.rs/wp-content/uploads/2023/03/DSC0089-ULAZNI-HOL-RELJEFNA-PREDSTAVA-ORLA-NA-D-ZEMLJINOM-KUGLOM-RAD-DIMITRIJA-INKIOSTRIJA-MEDENJAKA-1024x685.jpg)
Jedinstvenu umetničku celinu, izuzetne vrednosti, predstavlja unutrašnja dekoracija, rad umetnika Dragutina Inkiostrija Medenjaka, velikog naučnikovog prijatelja.
Od 1967. godine u kući je smešten memorijalni muzej Jovana Cvijića.
Originalni nameštaj pokazuje nam kako je izgledalo vreme u kome je Cvijić stvarao. Stare karte, atlasi i pisma sećaju na ono šta je radio.
![](https://kaldrma.rs/wp-content/uploads/2023/03/Cvijic_Jovan_-_Breisemeister_William_A._-_Carte_ethnographique_de_la_Peninsule_balkanique_pd-1024x878.jpg)
Cvijić je bio vezan za Beograd, gde je stvarao i pisao, bio profesor i rektor Univerziteta i predsednik SANU.
Ali, ono što je njegov život obeležilo su terenska istraživanja koja su trajala 40 godina, u zemlji i inostranstvu. Sam se školovao u Beču, a da je bio svetski priznati naučnik svedoči i njegova titula počasnog doktora na čuvenoj pariskoj Sorboni.
![](https://kaldrma.rs/wp-content/uploads/2023/03/DSC0043-ENTERIJER-SALON-ZA-PRIMANJE-1024x685-2.jpg)
Nakon Prvog svetskog rata bio je i ekspertski član Mirovne konferencije u Parizu kada su se određivale nove granice Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca.
Njegov rad specifičan je po svojoj sveobuhvatnosti – on je zadirao i u polja istorije, etnologije i antropologije.
![](https://kaldrma.rs/wp-content/uploads/2023/03/Jovan_Cvijic_naucnik_svetskog_glasa_i_veciti_zaljubljenik_u_geografiju_2.jpeg)
Ova kuća je tako svojevrsni hram velikog dela i, za njegovo vreme, velike istraživačke avanture Jovana Cvijića.
![kaldrma.rs logo portala](https://kaldrma.rs/wp-content/uploads/2021/03/kaldrma.rs_.png)
Beogradske priče – Ljudi, ulice, trotoari, prolazi, sudbine…